Освітня реформа 1932 р. у польській історіографії: інтерпретаційні підходи та наукові дискусії - Василишин, Степан (Вісник гуманітарних наук, 2026)
У статті здійснено комплексний аналіз інтерпретацій реформи Єнджеєвича 1932 року у польській історіографії. Метою дослідження є виявлення основних підходів до осмислення змісту, цілей та наслідків освітньої реформи в контексті суспільно-політичного розвитку Другої Речі Посполитої. Методологічну основу становлять принципи історизму, об’єктивності та міждисциплінарності, що дозволяє поєднати інституційний, соціальний та ідеологічний виміри аналізу. У роботі систематизовано наукові підходи, представлені в працях польських дослідників, та виокремлено ключові напрями історіографічної дискусії. Показано, що реформа розглядається як складний і суперечливий процес модернізації освітньої системи, спрямований на її уніфікацію та централізацію, але водночас пов’язаний із посиленням соціальної селекції та обмеженням доступу до повної середньої освіти для сільського населення. Значну увагу приділено аналізу концепції «державного виховання», яка визначала ідеологічний зміст освіти та була спрямована на формування «громадянина-державника», лояльного до політичного режиму. Розглянуто питання державного контролю над освітніми інституціями, зокрема роль інспекторського корпусу та уніфікацію приватного шкільництва, а також обмеження автономії вищої школи як елемент загальної політики централізації. Проаналізовано вплив реформи на національні меншини, де вона інтерпретується як інструмент асиміляції та джерело міжетнічних конфліктів. Висвітлено також суспільну рецепцію реформи через призму пресового дискурсу, що дозволяє розкрити її як об’єкт політичної полеміки та засіб пропаганди. Зроблено висновок, що у польській історіографії реформа 1932 року постає як багатовимірне явище, яке поєднувало модернізаційні тенденції з ідеологічними та політичними завданнями держави. Водночас підкреслено необхідність подальших досліджень, спрямованих на інтеграцію різних аналітичних підходів та поглиблення вивчення регіональних і соціокультурних аспектів функціонування освітньої системи.