Просвітницький і виховний потенціал «філософії здоров’я» у ситуації невизначеності та ризику COVID–19 - Фень, Максим Дмитрович (Вісник гуманітарних наук, 2025)
У статті здійснено системне та розгорнуте дослідження просвітницького і виховного потенціалу концепції «філософії здоров’я» в контексті глобальної пандемії COVID–19, яка поставила перед сучасним суспільством безпрецедентні виклики та наочно продемонструвала обмеженість традиційної біомедичної парадигми. Пандемія виявила не лише проблеми підтримання фізичного здоров’я людини, але й глибокі соціальні, культурні, психологічні та морально-етичні аспекти людського буття. Особливу увагу в статті надано аналізу того, що криза довіри до наукових і політичних інституцій, масове поширення неперевіреної інформації, фейкових повідомлень і маніпулятивних медіа-наративів сформували новий рівень невизначеності та ризику, у якому виникла необхідність розвитку культури критичного мислення, медіаграмотн. Автор наголошує, що «філософія здоров’я» виходить за межі суто медико-біологічного трактування феномену здоров’я та пропонує його осмислення як багатовимірної категорії, яка компенсує культурний, соціальний, психологічний і духовний аспекти. Такий підхід дозволяє осмислювати здоров'я не лише як стан організму, а як фундаментальний умову гармонійного співіснування. Просвітницький потенціал «філософії здоров’я» має на меті у формуванні здатності особистості протистояти інформаційним викривленням, розвивати раціональне ставлення до знань і науково обґрунтованих рекомендацій, а також підвищувати рівень стійкості до кризових умов. Виховний потенціал концепції разом пов’язаний із формуванням моральної зрілості, емпатії, культури солідарності та усвідомленням тісного взаємозв’язку між турботою про власне здоров’я та безпеку інших людей. Показано, що саме ці характеристики є основою для формування культури колективної відповідальності та моральної готовності Зроблено висновок, що «філософія здоров’я» здатна виступати міждисциплінарним інструментом, який інтегрує досягнення філософії, педагогіки, психології та етики, створюючи підґрунтя для подолання кризових явищ. Її застосування в сфері освіти забезпечує формування цільового бачення здоров’я як соціальної та культурної цінності, сприяє гармонізації міжособистісних відносин, розвитку гуманістичних орієнтирів та зміцненню стійкості в умовах соціального ризику й глобальної невизначеності. Таким чином, «філософія здоров’я» розглядається не лише як теоретичний конструкт, але й як практичний ресурс, який підтримує розвиток критичного мислення, моральної свідомості та культури відповідної взаємодії у складних соціокультурних сферах.