Формування самоусвідомлення в інформаційному суспільстві - Гальчинський, Дмитро Олександрович (Вісник гуманітарних наук, 2025)
У цифрову епоху питання ідентичності особистості набуває нової складності, зумовленої впливом інформаційних технологій, алгоритмічного середовища та мережевої взаємодії. Цифровий простір трансформує механізми самопізнання, посилює поліідентичність і спричиняє кризу автентичності, що потребує філософського осмислення. Мета дослідженняполягає в аналізі трансформації ідентичності особистості у цифровому середовищі з позицій філософської антропології, виявленні ризиків розщеплення «Я» та обґрунтуванні шляхів збереження цілісного самоусвідомлення. У дослідженні застосовано міждисциплінарний підхід, який поєднує філософсько-антропологічний аналіз, елементи герменевтики, концептуальне моделювання та огляд наукових джерел, що висвітлюють проблему цифрової ідентичності з різних наукових позицій. У ході дослідження виявлено, що формування цифрової ідентичності супроводжується множинністю образів «Я», фрагментацією самосприйняття, залежністю від зовнішнього схвалення, а також розмиттям меж між особистим і публічним. Ці чинники спричиняють появу поліідентичності, зниження автентичності та посилення внутрішніх конфліктів. Для систематизації проявів цифрового «Я» розроблено авторську типологію ідентичності в цифровому середовищі, яка охоплює п’ять ключових форм: реальне, віртуальне, соціальне, наративне та цифрове «Я». Для кожного типу визначено відповідні механізми прояву, ризики в умовах інформаційного середовища та потенційні напрями розвитку. Запропонована типологія може слугувати аналітичним інструментом для подальших наукових досліджень, освітніх програм і психологічних практик, що орієнтовані на формування рефлексивного, стійкого та відповідального «Я» в цифровому суспільстві. Ідентичність у цифрову добу потребує нових стратегій філософського самопізнання та освітньої підтримки. Збереження автентичності особистості можливе лише за умови глибокої внутрішньої роботи, рефлексії та критичного ставлення до інформаційного впливу. Запропонована типологія може бути використана в освітній практиці та цифровій етиці.